![](https://muzej-marindrzic.eu/wp-content/uploads/2017/04/drzic_dundomaroje.jpg)
Rječnik
- aba (tur.) – grubo sukno
- abandonati (tal.) – napustiti; abandonati se – prepustiti se
- abate (tal.) – opat
- adio (tal.) – zbogom (pozdrav); uzvik zaprepaštenja
- adorati (tal.) – obožavati
- adversitat (tal.) – nesreća, nevolja
- advokat, advokata (lat.) – svetac zaštitnik (zaštitnica); kotorska advokata – Gospa zaštitnica Kotora
- afatigati se (tal. affaticarsi) – mučiti se, truditi se, umoriti se
- aferin (tur.) – usklik odobravanja: bravo!, sjajno!, tako je!
- agrančati (tal.) – zgrabiti, dočepati se
- agresta (tal.) – kiselo grožđe; vina na agrestu – kisela vina, kiseliš; (isto što i ogrestija, v.)
- akomodavati se, akomodati se (tal.) – prilagođavati se, prilagoditi se, urediti, nagoditi se; akomodati se bremenom – snaći se, prilagoditi se prema promjeni vremena odnosno situacije
- akort (tal. accorto) – domišljat, lukav, oprezan, razuman
- akostati se (tal.) – približiti se, primaknuti se, pristupiti
- akumulati (tal.) – zgrtati, stjecati, nagomilati
- akvijetati se (tal.) – smiriti se
- ali – ili
- alimanku (tal.) – barem
- almanko – v. alimanku
- alodžati (tal.) – stanovati, odsjesti
- amant (tal.) – ljubavnik
- amor (lat.-tal.) – ljubav
- animele (tal, pl.) – teleće ili janjeće žlijezde, naraslice
- animo (tal.) – duh, duša; hrabrost, srce; ne basta ti animo – nisi hrabar, nemaš hrabrosti
- antik (tal.) – star, starinski; antik čovjek – čovjek staroga kova
- aposta (tal.) – hotimice, namjerno; baš, upravo; navlaš
- arecitati (tal. mlet. arezitar) – glumiti, govoriti odnosno prikazivati komediju
- argument (tal.) – sadržaj (komedije), predmet, tema
- arkitet (tal.) – scenski majstor
- armilin (tal.) – bijela lasica, hermelin
- asasin, asisin, ašišin (tal. assassino) – ubojica, razbojnik
- ašišinati tal.) – ubiti, upropastiti; usp. asasin
- asikurati (tal.) – osigurati, zajamčiti
- astucija (tal.) – lukavstvo, lukavost
- astut (tal.) – lukav; lopov
- ašendati (tal.) – popeti se, uspeti se; skočiti
- Augusta (tal.) – Augsburg, njem. grad u južnoj Bavarskoj
- avancati (tal.) – dobiti, dobivati; avancati kome – dobiti od koga; avancati trat kome – nasamariti koga, doskočiti kome, spustiti kome
- avar (tal. avaro) – škrt, lakom
- avaricija (tal. avarizia) – škrtost, lakomost
- baba, babe – dojilja
- babka – dem. od baba (v.)
- bačkio (gen. bačkjela) – malj kojim se nabija kudjelja, mala batina
- baknuti – zahvatiti, dobiti
- bala (tal.) – breme, tovar, naramak
- balota (tal.) – boća, lopta kojom se gađa u cunj (v.)
- balun (tal.) – lopta; na balun poigrati s kim – udariti koga da poleti
- banak (gen. banka, tal. banco) – banka
- bandeškati (tal. bandire) – otjerati
- barbaćep – “drvena lutka s dugim nosom, u crnom ruhu, nekoć demonsko biće, čudovište s vel. ljudskom bradom, u st. Dubrovniku pokladna maska skitnice (mlet. barbachiepo)” (F. Čale)
- bareta (tal.) – kapa
- barižeo (mlet. bariselo) – kapetan milicije
- basta (tal.) – dosta
- bastah (sr. lat. bastasius) – nosač
- bastahovati – raditi posao bastaha (v.)
- bastati (tal.) – dostajati; ne basta ti animo – nisi hrabar
- bastašija – trpljenje (v. bastah)
- baša (tur.) – poglavar, starješina
- bašije – niže (komp. priloga bašo, tj. nisko, tal. basso)
- batati – teško hodati, lupajući nogama od umora
- bazilišk (grč.) – bazilisk, zmijski kralj, mitska životinja, složena od žabe, zmije i pijetla s krunom na glavi, koja riga vatru i ubija pogledom
- bestija (tal.) – zvijer, životinja
- bestro – uzvik, prema bjestija (v.)
- beškot (tal.) – dvopek
- bilj – zbilja, istina; (pril.) zbilja, zaista
- bižigati (mlet. bisegar) – tražiti, premetati
- bjestija (tal.) – zvijer, životinja, nečovječan
- Blaženica – Gospa, Bogorodica
- blesti (prez. bledem) – ludo govoriti, blebetati
- bludilo – maza (o djetetu)
- bluta (lat.) – pokvareno vino
- Bneci – Mleci, Venecija
- bnetački – mletački, venecijanski
- bo – jer, naime
- bofun (tal.) – lakrdijaš
- bokara – vrč, pehar
- bokun (tal.) – zalogaj, komad
- bolanča (gen. pl. bolanača) – novac
- boles – bol, jad, tuga, žalost
- boliti se – žaliti, biti žao
- brada – u izrazima: u bradu (kome) – usprkos (kome); ovo mi u bradu – pravo mi budi, to sam i zaslužio
- bragešice (tal.) – hlače
- bratkovina – vrsta bijeloga grožđa
- bravati (tal.) – prijetiti, prkositi
- brigata (tal.) – družina
- brijeme – vrijeme; davati se dobru bremenu ili dobro brijeme dijeliti – uživati; ugoditi zlu bremenu – prilagoditi se nevoljama; uživati brijeme – dobro se provoditi
- brikunanje (prema tal. briccone) – laganje, varanje
- brinc – zdravica (tal. brinzi, brindisi, preko španj. brindis, od njem. bring dir’s)
- brižan, brižna – jadan, jadna (često kao uzrečica, poštapalica)
- brižnica, brižnik – jadnica, jadnik
- brjeme – teret, breme
- brže – pored danas uobičajenog značenja, znači još i: vjerojatno, valjda, možda, prije, skoro, radije i sl.
- budi – zar, da li
- bula (tal. bulla) – raskokani kukuruz, neko bjelilo za pudranje
- bule – v. bulin
- bulin (tal.) – manja kugla kojoj se većom nastoje približiti igrači u igri na boće; usp. izrizikati
- buna – vreva, graja
- bunaca (tal.) – bonaca, morska tišina
- caftjeti (prez. caftim) – cvjetati
- cance (gen. canaca, mlet. zanze) – brbljarija, blebetanje
- ciglovit – cigli, jedini
- cijeć – zbog, radi
- ckniti – kasniti
- cokula (tal.) – drvena papuča
- crjevja – cipela
- crjevjar – postolar; Među crjevjare – ulica u starom Dubrovniku u kojoj su bile postolarske radnje
- crljen – rumen, dobra izgleda, zdrav
- cunj (mlet. zon) – klip koji se gađa balotom (v.), tj. loptom
- čafran (tal. zafferano) – šafran, vrsta začina
- čas (gen. časti) – čast; čašćenje
- čeljadin – čeljade
- čersati se – bijeliti se bjelilom kojim se mažu žene
- čertamente (tal. certamente) – zaista, sigurno
- čerto (tal. certo) – sigurno; za čerto – jamačno, zasigurno
- čes (gen. česti) – sudbina, udes
- česar (tal. cesare) – car
- česnoviti luk – bijeli luk
- čestit – sretan, blažen, slavan, bogat, svijetao
- čijem – čim; dok
- čijera (tal. cera) – lice, izgled lica; činiti komu dobru (zlu) čijeru – dočekati koga s znakovima dobrohotnosti, odnosno odbojnosti
- činiti se – praviti se, pretvarati se
- čoha (tur.) – vrsta čvrste tkanine; haljina od takve tkanine
- čošina – augm. od čoha (v.)
- čovječji – muški (pridjev od čovjek u značenju muškarac)
- čovuljic – patuljak, čovuljac, “lutka ljudskog oblika, isto što “homunculus”, za koga se vjerovalo da magičnom moći može oživjeti” (F. Čale)
- čuti – poslušati, podnositi; čuvati, paziti na što; doznati
- ć’ – ćeš
- ćaćko – otac, tata; star čovjek
- ćamati se (tal. mlet. ciamar) – zvati se
- da – pored danas običnih značenja još i: a, ali, nego, već
- da’ – daj
- daj – bar
- dake – dakle
- daleče – daleko
- dalek – daleko
- dati – v. davati
- davati – podavati se kome (lasc.); prepuštati se; u grijeh se davati – griješiti; davati rijet kome – dopuštati kome da govori, da nastavi govoriti; davati razumjeti – varati, obmanjivati; srce mi dava – osjećam, slutim
- daž – kiša
- dekjarati, dekjaravati (tal. dechiarare, dichiarare) – izjaviti, izjavljivati, objasniti
- dekrepit (tal.) – veoma ostario, oronuo
- delektati (lat. delectare) – veseliti
- deliberati (tal. deliberare) – odlučiti
- delicije (tal.) – uživanje, slasti, divote
- delicijoz (tal.) – divan, prekrasan, slastan
- demaškin (tal. damasco, damaschino) – damast, damastna svila (naziv prema gradu Damasku u Siriji)
- denj (tal. degno) – dostojan, vrijedan
- desperacijon (tal.) – očaj, očajanje
- desperan (tal.) – očajan
- desperati, desperavati (tal.) – očajavati
- despjačer (tal.) – neugodnost (suprotno od pjačer, v.)
- desponjati (lat. i tal. disponere) – nagovoriti, skloniti nekoga; desponjati se – spremiti se na nešto
- deventati (tal.) – postati
- devot (tal.) – pobožan
- dezereditati (tal.) – razbaštiniti, lišiti nasljeđa
- dezvijan (tal. mlet.) – razuzdan (v. dezvijati)
- dezvijanik – v. dezvijan
- dezvijati (tal. mlet.) – zavesti s pravoga puta, pokvariti
- dijeliti se – rastajati se
- dijeljati se – dijeliti, rastajati se
- dijetac – djetić, mladić
- dilji – dulji (komp. od dug)
- dinar – novac; sitan srebrni novac
- diskoras (gen. diskorsa, tal. discorso) – govor
- dispos (ž. r. disposta, tal. disposto) – spravan, spreman
- divers (tal.) – različit, razni
- djetić – mladić, sluga
- djevenica – krvavica
- djevojčica – djevojka
- djevojka – sluškinja, godišnica (v.)
- dobaviti se (čega) – steći, domoći se, doći s mukom do nečega
- dobiti (prez. dobudem) – svladati, pobijediti, dobiti
- dobivati (prez. dobivam) – nadmašivati, pobjeđivati
- dobročes – sretan, dobar
- dobrostiv – milostiv
- dogarati (komu) – spržiti što
- dohitati – dohvatiti, dosezati
- dojti – doći
- doktrina (lat.) – nauk
- doktur (lat.) – učen čovjek, mudrac, učitelj
- dolu – dolje
- domaća – žena, supruga
- domom – kući, doma
- domoriti – dosaditi
- doruinati – upropastiti do kraja; usp. ruinati
- dosle – do sada
- dostojati – zavređivati, zaslužiti
- došastje – dolazak
- dotrudnjeti – dosaditi, dotužiti
- dovijećati – završiti vijećanje, zaključiti vijećanjem
- dozaklati – dokrajčiti
- drača – trnje; zatvoriti dračom – ograditi trnjem
- drapijer (mlet. drapier) – trgovac tkaninom, svilom
- drijevo – brod, lađa
- drug – muž; jednak kome
- drugovja – drugi put
- družiti s kim – biti, drugovati s kim
- dubitati (tal.) – sumnjati, bojati se
- dubje – stabla, hrastova šuma
- dudzina (tal. dozzina) – tuce, dvanaest komada
- dukatac – dem. od dukat
- dumna (lat. domina) – koludrica, časna sestra
- dundo – stric, ujak; naziv za stariju osobu
- dunidžati, dunižati (tal. donneggiare) – uzdisati, ljubiti, ljubakati, voljeti
- durati (tal.) – trajati
- duša – čovjek; dah, dušak; popiti dušu – uništiti, upropastiti; dušom mojom – duše mi, tako mi duše
- dužnik – dužnik; vjerovnik
- dvadesti – dvadeset
- dvaes – dvadeset
- dvaš – dva puta
- dvići (prez. dvignem) – dignuti, skinuti
- dvignuti – ustati; povesti nekoga; spremiti se, krenuti, uputiti se, odmaknuti; odgojiti; ukloniti; dvignuti sa zla puta – spasiti; dvignuti komu što – oteti, ukrasti; dvignuti se – otići
- dzar (tal. zaro) – kocka; vrgnuti dzar – baciti kocku; vrgnuti dzar na tavulijer – baciti kocku na ploču, tj. (u prenesenom smislu) baciti udicu
- dzetenin (tal. zetano, zetani) – tkanina za ženske haljine od vrlo teške svile
- dzibilin (tal. zibellino) – zerdav, samur; poctava od dzibilina – podstava od samurovine
- dzoja (tal. gioia) – dragulj, nakit (v. džoja)
- dzora – zora
- dzubun (tur. zibun) – muški kratki kaput
- džambjelot – tkanina ili haljina od devine dlake (tal. ciambelloto, danas cammellotto, od st. franc. chamelot)
- džilj (tal. giglio) – ljiljan
- džiljoz (tal. geloso) – ljubomoran
- džimrijati (tur. cimri – siromašan, škrt) – škrtariti
- džintio (tal. gentile) – ljubazan, otmjen, plemenit
- džoja (tal. gioia) – dragulj (usp. dzoja)
- džuho – lopudski podrugljivi naziv za Dubrovčane (?)
- džusto (tal. giusto) – baš, upravo, točno
- đidija (tur. gidi) – rogonja; nevaljalac, nasilnik
- Đurađ – Juraj, kršćanski svetac
- ekčelent (lat.-tal.) – sjajan, izvrstan
- eko – evo
- er – jer; da, kao da, budući da
- ereda (tal. erede) – baštinica, nasljednica
- eror (tal.) – pogreška; biti u eroru – pogriješiti; uzeti u eror – pogrešno shvatiti, pogriješiti
- fačenda (tal.) – posao; smutnja
- fadžan (tal. fagiano) – fazan
- faktur (tal. fattore, lat. factor) – poslovođa
- falj (prema tal. fallire) – propast
- fantastik (tal.) – čudan, nastran, neobičan; čudak
- fantazija (tal.) – mašta, tlapnja; promijeniti fantaziju – promijeniti mišljenje; stviti se u fantaziju – utuviti u glavu
- Far od Misine (tal. Faro di Messina) – Mesinski tjesnac, u kojemu su mitske nemani Scila i Haribda
- fastidijo (tal.) – nevolja, dosada, muka; doći na fastidija – upasti u nevolje; davati fastidija – zanovijetati, dosađivati
- fastidijoz (tal.) – mučan, dosadan
- favor (tal. favore) – ljubaznost; biti kome u favoru – imati nekoga sklona sebi
- feca (mlet. fezza) – talog; feca od ljudskoga naroda – ljudski ološ
- feličita, feličitat (tal.) – sreća, blaženstvo
- fengati (lat. i tal. fingere) – pretvarati se
- fermati se (tal.) – zaustaviti se
- fermo (tal.) – nepomično; za fermo – pouzdano, sigurno
- festa (tal.) – zabava, proslava
- fin (gen. fini, tal. fine) – cilj; na dobru finu – s dobrim ciljem, s poštenom namjerom
- fin (gen. fina, tal. fine) – kraj; dati fin – dokrajčiti
- fineca (tal. finezza) – finoća
- fint (tal. finto) – tobožnji; finta mostra – lažni uzorak
- Fjerenca – Firenca (tal. Fiorenza)
- fjersati – načiniti kome fjersu, tj. ožiljak, nagrditi koga udarcem (prema lat. firsus, sjev. tal. fers, od effervescere)
- fodža (tal. foggia) – način odijevanja; fodža nova – nova moda
- foldra (mlet. fodra) – podstava
- fora (tal.) – van
- fortuna (lat.-tal.) – oluja na moru; sudbina, udes; sreća
- frankati (tal. francare) – platiti, nadoknaditi; frankati spendze – nadoknaditi troškove
- frapati (tal. frappare) – nakititi prišivenim šarolikim komadićima tkanine
- frapan – v. frapati
- fresak (pl. fresci, tal. fresco) – svjež
- funjestra (tal. finestra) – prozor
- furencija (prema tal. pridjevu furente) – razjarenost, srditost, bijes
- furija (tal.) – bijes, naglost; hitnja, žurba
- furistijer (tal. forestiero) – došljak, stranac; usp. prustijer
- g – k, ka
- gaće – hlače
- galant (tal. galante) – galantan, ljubazan, uglađen; poštenjak
- galantarija (tal.) – udvornost, uslužnost, uglađenost, ljubaznost, sposobnost u ophođenju sa ženama; ukras, ures
- galatina – hladetina
- galina od Indijana (tal. gallina indiana) – indijanska (američka) kokoš, purica (?)
- garofalić (tal.) – vrsta začina, dem. od garofao, klinčić
- giribic (tal. ghiribizzo) – hir, mušica
- gluma – neistina, šala
- glumac – svirač, osobito koji svira na piru; glumac
- godina – vrijeme
- godišnica – seoske djevojke koje su gradski gospari uzimali za sluškinje u gradu, najčešće na godinu dana, dok se ne bi udale
- godište – godina
- goj – izobilje; spokoj, mir, uživanje, radost
- gonenuti – odgonetnuti, pogoditi (zagonetku); što mi se gonenu – pogodi što znači, odgonetni
- gori, goru – gore
- gorušt – goruć, vruć
- gostara (novogrč.) – vrč, sklenka, boca
- govoriti od koga – ogovarati koga, prigovarati kome
- gracija – milost; imati graciju od koga – steći čiju naklonost; doći s malom gracijom – doći s malo poštovanja; doći s kojom gracijom – doći s kojom izlikom
- grintav – gubav, krastav (i u prenesenom smislu); bijedan (kao psovka), nevaljao
- grintavac – bijednik, nevaljalac. v. grintav
- grintavica – grintava žena, v. grintavac
- grinja – moljac; mana, slabost, grijeh
- grkos – gorčina
- grlo – vrat
- grmuša – vrsta male ptice, dračarka
- grub – ružan, zao, loš, nevaljao
- gruboća – rugoba, grdoba
- grubši – komp. od grub (v.)
- gunj – vrsta haljine
- gustati (tal. gustare) – uživati
- guveran (tal. governo) – postupak; upravljanje, vladanje
- guvernati (se) (tal. governare) – čuvati (se), vladati (se)
- gvacet (tal. guazzetto) – pikantno spremljeno meso ili riba
- gvardijan (tal.) – čuvar, stražar
- haholjak – mala ušteđevina
- har – zahvalnost, milost; dar, korist; na har – na dar; u har – u korist, korisno; imati za har – biti zahvalan
- haramija (tur.) – hajduk, pljačkaš, razbojnik, zločinac
- havijar – kavijar
- hitati – hvatati, loviti; hitati se koga – hvatati se koga, priželjkivati koga; hitati se života – pokušati ubiti
- hoć’ – hoćeš
- hode – idući, hodajući
- hotjeti – htjeti; vele se hoće – mnogo treba, mnogo se traži
- hraniti – čuvati; uzdržavati; hraniti
- hristjanin – kršćanin, u prenesenom smislu čovjek uopće
- hrusta (lat.) – kora na pečenju
- hubav – lijep, ubav
- hud – zao
- ičigov – ičiji
- idol – ideal, uzor
- igrati – igrati rukom (rukami) – dirati, pipati; tući
- ijed – jed, bijes
- ijem – jedem
- impačati (tal. impacciare) – smetati; impačati se – miješati se u nešto
- importancija (tal.) – važnost
- impresijon (tal.) – dojam
- impreza (tal. impresa) – pothvat; biti vražje impreze – biti kao vrag (tj. jako) poduzetan
- improvisto – na improvisto – iznenada (tal. all’improvvista)
- inako – drugačije
- incukarada (tal. mlet.) – vrsta slatkiša
- Indijan – Indijac
- indijani – indijski
- indženj (tal. ingegno) – duh, pamet; imati indženj – biti pametan, sposoban
- indženjati se (tal. ingegnarsi) – trsiti se, probijati se, snaći se
- indženjoz (tal. ingegnoso) – oštrouman, snalažljiv, domišljat
- informati (tal.) – obavijestiti
- informan (tal.) – obaviješten
- ingvas – crnilo, tinta
- inmadžinati (tal. immaginare) – izmisliti
- inportancija – važnost
- inspiritan (tal. inspiritato) – opsjednut zlim duhom, bjesomučan
- intertenjati (tal. intertenere) – zabaviti
- intravenjati (tal. intravvenire) – dogoditi se
- intromecati se (tal. intromettersi, intromezzare) – posredovati
- inventur (tal. inventore) – izumitelj, pronalazač, otkrivač
- injorant (tal. ignorante) – neznalica
- ishoditi – izlaziti
- iskati (prez. ištem) – tražiti, pitati; iskati od nekoga – propitivati se, pitati za koga
- ispliti (prez. isplijem) – isplivati; izvući se
- isprigan (lat. frigere) – pržen
- istoč – istok
- istom – samo, tek
- istrijebiti se – očistiti se (npr. od ušiju); profiniti se
- ištetiti se – pokvariti se, propasti (oboljeti)
- ištom – v. istom
- item (lat.) – također, nadalje, zatim (izraz se koristi kod nabrajanja u trgovačkom žargonu)
- izeti (prez. izmem) – uzeti; izeti se od – osloboditi se od, izmaknuti
- iziti (prez. izidem) – izaći, pojaviti se, popeti se
- iznaći (prez. iznadem) – otkriti, pronaći
- izrizikati, – potrošiti sve raspoložive kugle u igri “na boće” (tal. risicare, staviti na kocku, pokušati sreću, usuditi se); v. bule, bulin
- izulan (tal. isolano) – otočanin
- iždeniti – silom odagnati
- jâd – otrov
- jajer (lat. aer, tal. aere) – zrak
- Jakin – stariji naš naziv za grad Anconu u Italiji
- javi – na javi, zbilja
- jeda – eda, da, da li, zar
- judicijo (lat. judicium, tal. giudizio) – pamet, razbor
- junak – sluga (pored običnog značenja)
- jur – već
- kaban (tal. gabbano) – ogrtač, kabanica
- kajpa (lat. cavea, st. tal. caiba) – koš, osmatračnica na brodskom jarbolu
- kako – kao; kako
- kalati (tal. calare) – spustiti; kalati komu – nasamariti koga
- kamara (tal. mlet. camara) – soba
- kamarijera (mlet. camariera) – sobarica
- kami – kamen
- kaminata (lat.) – peć; soba s ognjištem
- kampanja – polje; bojno polje; čovjek od kampanje – borac, ratnik
- kanalja (tal. canaglia) – ološ, rulja, svjetina; nitkov, nevaljalac
- kankar (tal. mlet. cancaro) – rak, rak-rana
- kant (tal. canto) – pjevanje
- kantati (tal. cantare) – pjevati
- kantun (tal. cantone) – ugao; platiti jednijem kantunom – pobjeći a da se ne plati
- kao – kako, kao da
- kapa – ogrtač s kapuljicom
- kapun (tal. cappone) – kopun, uškopljeni pijetao
- kara – stup sramote, vrsta kazne u Dubrovačkoj republici (naziv dolazi od tal. carro, jer su se u nekim mjestima u Italiji za istu svrhu koristila kola, za koja bi se privezao krivac i vozio okolo kako bi ga se izvrglo sramoti)
- karatio (gen. karatjela, tal. caratello) – uska poduga bačvica; učiniti od bačava karatjele – upropastiti
- kareca (tal. carezza) – milovanje
- karecati (tal. carezzare) – milovati
- karestija (tal. carestia) – oskudica, nestašica
- karižica (srvj. lat. carisea) – dem. od karidža, debelo, krupno sukno
- karmizin (tal. carmesino) – grimiz
- kastigati (lat.) – kazniti
- kaša – jelo od predrta žita, ili prosa, ili brašna kuhana u mlijeku ili vodi, vjerojatno karakteristično na brodu
- kašica – dem. od kaša (v.)
- katunar – poglavar u katunu, seoski knez
- kavalijer (tal. cavaliere) – vitez
- kazati – pokazati; kazati se – pokazati se, činiti se
- kigodi – tkogod; netko, ponetko
- kima (grč. kyma) – volja, želja
- klenuti – svršeni oblik od klecati, zvoniti na jednu stranu zvona, zvoniti mrtvacu; zla će mu klenut – umrijet će
- kletište – pastirska koliba, klijet
- klopac – drvena cipela
- knjiga – papir; pismo
- knjižica – pisamce
- knjižnik – književnik; pisar
- kolač – nagrada za dobru vijest; doći s kolačem – donijeti vijest; uzeti kolač – javiti dobru vijest i zato biti nagrađen
- kolajina (tal. collana) – ogrlica koju nose i muškarci kao znak časti ili viteštva
- kolana – v. kolajina
- kolarin (tal. collarino) – ogrlica
- kolende – dar koji se dobija na Božić ili za Novu godinu
- količak – dem. od kolik
- kolora (tal. st. collora) – žuč, jed; stavljati se s kim u koloru – srditi se na koga; ostaviti ili ustaviti koloru – odljutiti se, prestati biti ljut
- kom – kad, netom, čim
- komanditi (tal.) – zapovijedati
- komarda (novogrč.) – dućan; mesarnica; klaonica; od komarde – dodatak uz imenicu s pogrdnim značenjem
- komin (tal. camino) – dimnjak
- komod (tal. comodo) – širok, prostran
- kompanj (tal.) – drug
- kompanjija (tal.) – družina
- komun (tal. comune) – komuna, grad-država, općina
- konfortati (se) (tal. confortare) – potkrijepiti (se)
- konselj (tal.) – savjet
- konseljati se (tal.) – savjetovati se
- konsideracijon (tal.) – razmišljanje, razmatranje
- konsolati se (tal.) – tješiti se
- konsumati, konsumavati (tal. consumare) – uništiti, uništavati, izjedati
- konsumiti (tal.) – trošiti (usp. konsumati)
- kont (tal. conte) – knez
- kont, konat (tal. conto) – račun; gledati, iskati konte – pregledati, tražiti račune; pridati kont – predati, položiti račun; držati se na kontu – voditi računa
- kontati (tal. contare) – izbrojiti
- kontemplacijon (tal.) – razmišljanje; stati u kontemplacijoni – razmišljati, razmatrati
- kontent (tal.) – zadovoljan; biti od čega kontent – složiti se s čim, pristati na što
- kontent (tal.) – zadovoljstvo
- kontentati (tal.) – zadovoljiti
- konj – školska kazna u starom Dubrovniku, kažnjavanje učenika tako da ga se stavi na krkače i batina po zadnjici
- konjura (tal. coniura) – urota; učiniti konjuru – urotiti se
- koporati (prez. koporem) – micati se
- korda – nožina, mač, sablja, ćorda
- kordetina – augm. od korda
- kordijal (tal. cordiale) – srdačan, iskren
- kordijo (gen. kordijala, tal. cordiale) – lijek ili piće za okrepu slabima
- koret (tal. coretto) – žensko odijelo, prsluk
- kortezija (tal.) – udvornost, uljudnost
- kortidžana, kortižana (tal. cortigiana, mlet. cortesana) – kurtizana, bludnica
- kortidžati (tal. corteggiare) – pratiti, dvoriti, usluživati
- kortižana – v. kortidžana
- korunica – rozarij, molitva s krunicom ili kraliješom (brojenicom); govoriti, pjeti (pjevati) korunicu – moliti prebirući kraliješ
- kosović – ptica kos, drozak
- kostati (tal.) – koštati, stajati
- kostumanca (tal. costumanza) – v. kostumi
- kostumi (tal. costumi) – ponašanje, običaji
- kozomor – vlažno vjetrovito vrijeme, s jakim istočnjakom, kišom, ili krupom ili snijegom
- kožuhar – krznar
- krinca – zemljana zdjela, čanak
- Krkar – staro ime otoka Korčule (grč. Korkyra, lat. Corcyra)
- Krkarka – Korčulanka (v. Krkar)
- kropiti – prskati, močiti
- krudelta (tal. crudelta) – okrutnost
- krudeo, krudeli (tal. crudele) – okrutan
- ktjeti – htjeti
- kudi, kudije – kuda
- kujus (lat. genitiv od qui = cuius) – izraz kojim se podrugljivo cilja na učenost pedanata i poznavalaca latinskog (ta se riječ često čuje u latinskom)
- kuljen – vrsta kobasice
- kunj (mlet. cugno, lat. cuneus) – oruđe za kovanje novca
- kurati se (tal. curarsi) – brinuti se
- kurdjela (tal. cordella) – vrpca
- kurt (tal. corto) – kratak; imati kurtu vistu – biti kratkovidan
- kus – komad; zalogaj
- kutalac – dem. od kutao (v.)
- kutao – mjedena, drvena ili limena čaša s ručicom i poklopcem
- kvart (tal.) – četvrt; kvart ure – četvrt sata
- lačan – gladan
- lakom – škrt (pored običnog značenja)
- lakomac – škrtac (pored običnog značenja)
- larad (gen. larda, tal. lardo) – slanina
- lardica – kriška slanine, dem. od larad (v.)
- largije (tal. largo) – bogatije, izdašnije, obilnije; komp. od largo
- lasan – lak
- latineški – v. latinski
- latinska zemlja – Italija
- latinski – talijanski
- laziti – hodati polagano, puzati
- legati (lat.) – čitati
- letanije – litanije
- letuarijo (tal. elettuario) – ljekoviti pekmez
- letušte (sr. r.) – perad, živad
- levada (tal. mlet. levada) – zamah
- Levanat – Istok, Levant
- libar (tal.) – knjiga
- liber (tal.) – slobodan
- liberal (tal. liberale) – darežljiv, širokogrudan
- liberati se (tal. liberarsi) – osloboditi se
- liberta, libertat (tal.) – sloboda
- libro (tal. libro) – knjiga, usp. libar
- ličiti – vikati, proglašavati, javljati vikom da se što prodaje ili sl. (pored običnog značenja, liječiti)
- lihati – lisičiti, pretvarati se, ponašati se lukavo kao lisica (liha)
- lis – list
- lisičiti – varati, pretvarati se, ponašati se lukavo kao lisica
- Lokruman – Lokrum, otočić pred Dubrovnikom
- Lopud – otok kraj Dubrovnika, u Elafitskom arhipelagu
- luk česnovit – češnjak, bijeli luk
- Luncijata – krajnji zapadni obronak brda Srđa iznad ušća Rijeke Dubrovačke, odn. crkvica Blagovijesti, Gospe Nuncijate (tal. Nunziata) na tom brežuljku
- luža (tal. loggia, mlet. loza) – zgrada s otvorenim trijemom, u kojoj su stanovali dubrovački gradski stražari
- ljepos – ljepota
- ljubi – ljuba, draga
- ljubim – ljubljen
- ljublježiv – ljubazan
- ljubnuti – poljubiti
- ljudic – v. čovuljic
- ma – ali
- mâ – moja
- mađioničina – augm. od mađionica, žena koja sastavlja mađije (čaranja)
- magadzin (tal.) – skladište
- mah – zamah, udarac
- mahača – stražnjica, zadnjica
- mahnit – luđak, mahnitac
- mahnitica – mahnita žena
- maj – uzvik; usp. majde; majdeši
- majde – zaista, baš
- majdeši – v. majde
- Majka – Gospa
- majstorija – šala
- malankonija (tal.) – tuga, sjeta
- malankonik (tal.) – obuzet malankonijom (v.)
- malo – zamalo, umalo
- manastijer – samostan
- mandžagvadanj (tal. mangiare i guadagno) – nekoristan radnik, danguba, parazit
- manenština -mahnitac
- manigodo (tal. manigoldo) – krvnik; lupež, nitkov, hulja
- manilj (tal. maniglio) – narukvica
- manjkati – nedostajati; ne ispuniti obećanje; ničijem ne manjkati – sve dati
- mao – malen
- Marac – dem. od Maroje, odnosno Maro
- marcapan (tal.) – slatkiš s bademima
- marijo (gen. marijola, tal. mariolo) – lopov, varalica, lupež, obješenjak, mangup
- mariolstvo (tal.) – prijevara, varanje
- martira (tal.) – mučenica
- mavasija – malvasija, vrsta vina
- mavasijica – dem, od mavasija (v.)
- mećajica – drvena miješalica za kašu
- medz (tal. mezzo) – sredstvo
- medzalin (tal. mlet. mezalin) – sitni srebrni dubrovački novac
- meritati (tal.) – zaslužiti
- meštar – majstor, učitelj; meštar od skule – učitelj
- metati (prez. mećem) – bacati; metati se na koga čime – bacati što na koga
- meu – među
- mijendelak (pl. mjendeoci, tal.) – badem (dem. od mijenduo)
- mijentovati (tal. mentovare) – spominjati, imenovati
- Milostivica – Gospa od milosti, Bogorodica
- minuti – umrijeti; proći, mimoići
- mir (lat. murus) – zid; miri – zidine
- mirakulo (tal.) – čudo
- mirakulozamente (tal.) – čudnovato, čudom
- Misina – Messina, grad na Siciliji
- mistijer (tal. mlet. mistier) – posao
- mišer (tal. messere) – gospodin
- mizer (tal. misero) – bijedan
- mizerija (tal.) – nevolja, bijeda
- mjedenica – sitan bakren novac, tridesetina srebrnog dinara; grintava mjedenica – prebijena para
- mjedeničar – škrtac (koji ne pušta iz ruku mjedenice)
- mjedi (pl. od mjed) – novci
- mjesto – grad; na mjesto – odmah; promijeniti mjesto – odseliti, nestati
- mješnica – mijeh s dvije svirale
- mješte – mjesto, umjesto
- mniti, mnjeti – misliti
- mojemuča – majmun
- mojemun – majmun
- mojemunski – majmunski
- morebit – možda
- moreški – maurski, crnački; Moreška zemlja – arapska zemlja, sjev. Afrika
- morinčela (st. tal.) – hemoroidi
- mortar (tal.) – mužar, prangija, vrsta malog topa
- mostarda (tal.) – slačica, gorušica, muštarda
- mostra – uzorak robe; finta mostra – tobožnji, lažni uzorak; usp. fint
- mrčarija – “u izrazu obraz od mrčarije – što je vjerojatno isto što i obraz od kurve, jer su se prostitutke mrčile (“pengale lice”, kako se kaže u Noveli od Stanca); stoga možda dolazi od mrčiti, a ne od merceria, tj. sitna roba (Skok), ako nisu igrom riječi obuhvaćena oba značenja” (F. Čale)
- mrnar – mornar
- mučati – šutjeti
- mudarac – mudar čovjek, filozof
- muka (tal.) – brašno
- munida, munita (tal. moneta) – novac
- muzuvijer (arap.) – zlikovac, varalica, klevetnik
- muzuvjeriti – potvoriti, raditi kao muzuvijer (v.)
- mužik (tal. musico) – glazbenik, pjevač
- nablizu – blizu, izbliza
- načiniti – napraviti; popraviti; prirediti
- nadvor – vani, izvan kuće
- nagalantati se – dotjerati se, uresiti se (usp. galant)
- nahoditi – nalaziti
- nahvao – navlaš, hotimice; ljudi nahvao – lažni, tobožnji ljudi, neljudi, suprotno od ljudi nazbilj (v.)
- najbrže – smjesta, odmah
- najespeditije (tal. espedito) – najbrže, najokretnije
- najlakše – polako
- najliše – osobito, najviše
- najsjutrije – sutra ranom zorom
- najti (prez. najdem) – naći
- najveće – najviše
- namjeriti – nadoknaditi, nadomjeriti
- namoru – zbilja, doista; nego
- namuran – zaljubljen (v. namurati se)
- namurati se (tal. innamorarsi) – zaljubiti se
- namuroza (tal.) – ljubavnica
- napanjkati – oklevetati
- napas – napasnik; vrag
- napastovati se – mučiti se
- napiti – nazdraviti
- napraviti – popraviti, dotjerati
- naprijeda – unaprijed; dalje; naprijed
- narikla (lat.) – morski puž koji služi kao mamac za ribu
- naspati se – ne brinuti se (pored danas uobičajenog značenja)
- našjenac – naš čovjek, našinac
- naučivati – trajni oblik od naučiti
- naufradžijo (tal. naufragio) – brodolom
- nausnica – malje, iz kojih će poslije mladiću izbiti brkovi
- navao (lat.) – brodarina; brod
- navegati (lat.-tal.) – broditi, ploviti
- navrt – jastučić koji rabe nosači da im teret ne žulja vrat
- nazbilj – zbilja, doista; čovjek nazbilj – pravi čovjek, za razliku od čovjeka nahvao (v.)
- nea – neka
- nebit – nebit da bude – (možda) neka se i nemoguće dogodi
- nebog – ubog, jadan, siromašan
- nebogo – v. nebore
- nebore – vok. od nebog, uzrečica: jadan ne bio
- neć’ – nećeš
- neg – nego
- negromant (tal.) – čarobnjak, vještac
- nehote – nehotice
- nemanština – mahnitac; isto što i manenština (v.)
- nemoć – bolest
- nemoćnik – bolesnik
- nenavidos – zavist
- nepuča (lat.-tal.) – sestrična, nećakinja
- nesan – nesanica; briga
- nesmiran – nerazmjeran, prevelik; golem, neizmjeran
- nespanje – nesanica
- nespoznanje – nezahvalnost
- nesvijes – ludost
- nesvijestan – nerazborit, nepromišljen, bijesan
- net (tal. netto) – čist
- nî – nije
- norma (lat.) – pravilo; činiti normu komu – nametati pravila, upravljati kim
- nositi se – ponašati se, vladati se
- notati – primijetiti, opaziti
- nôva (tal. nuova) – novost, nov glas, vijest
- novela (tal.) – šala; učiniti novelu komu – sprdati se s kim, nasamariti koga
- nut, nuti – nu, gle, vidi
- nje – njezin (njezina, njezino); njih
- njegda – nekoć
- njegdi – negdje
- njih – njihov (njihova, njihovo)
- obeseliti – obradovati
- obiskati (prez. obištem) – pretražiti
- obiti – okovati
- objednom – zajedno, u jedan put, odjednom
- oblahan – okruglast, dem. od obao
- oblegan (tal. obbligato) – dužnik, zahvalan
- obnajti – pronaći
- obrati – izabrati, odabrati, odlučiti; obrati partit – odlučiti se (usp. partit)
- obraz – krinka, maska, način; obraz od kurve učiniti – biti bezočan, beskrupulozan; kojim obrazom – kako
- obvonjati – nanjušiti
- octic – dem. od ocat; rusati octic – ocat s ružinim laticama (v. rusati)
- octičica – dem. od octika (v.)
- octika – ocat
- oćas (gen. oćasti) – rep, zadnjica
- odar – krevet
- odijeliti se – rastati se
- odkinuti se – osloboditi se koga, rastati se s kim
- odkle – otkad, otkako; odakle
- odkriti – razotkriti, raskrinkati; odkriti se – odati se, očitovati se
- odlučiti – odrediti, namijeniti (pored običnog značenja)
- odor (tal.) – miris
- odpraviti – uputiti
- odražati – omiliti
- odrijeti se (prez. oderem) – oderati se, izgrepsti se
- odsela – odsad
- odvrći se – odreći se koga ili čega
- odždeniti (prez. odždenim) – odagnati
- ogledati – pregledati, vidjeti, izvidjeti
- oglušati (prez. oglušam) – ne mariti za što, oglušiti se
- ogrestija – kiselo grožđe; usp. agresta
- okazijon (tal.) – prilika, prigoda, zgoda
- okordati (tal. accordare) – unajmiti; okordati se u koga – zaposliti se u koga
- okošt – mršav, suh, košćat
- omičid (tal. omicida) – ubojica
- onada – onda
- ončas – odmah
- ondi – onamo
- onestije (tal.) – časnije, pristojnije, komp. od onesto
- oni – onaj
- ono – eno
- onorati (tal. onorare) – poštovati, cijeniti
- onuđe – dalje
- opasti (prez. opadem) – pasti, otpasti
- općen – zajednički
- općeno – općenito, uopće
- općiti – držati se; običavati
- operati (tal.) – raditi, djelovati
- operati se (tal.) – služiti se kim ili čim, rabiti, upotrijebiti (prema mlet. doperar. lat. i tal. adoperare, od čega ima duperati)
- opinijon (tal.) – mišljenje; biti od opinijoni – misliti, smatrati
- opraviti – učiniti, obaviti, popraviti, naknaditi
- optoka – rub, obrub
- ordenati (mlet. ordenar, tal. ordinare) – urediti, narediti, načiniti
- Orlando – Roland, paladin Karla Velikog, iz starofrancuskih spjevova, simbol junaštva; kip Orlanda kojega je u 15. stoljeću isklesao kipar Antun Dubrovčanin nalazi se na dubrovačkom Stradunu
- ormanica – lađa, brod; učiniti se u ormanicu – služiti kao mornar na galiji
- oršu (tal. orsu) – hajde, neka, deder
- osao – magarac
- oslas, oslasta – nalik na osla, tj. magarca
- oslov – magareći
- ostajati (od čega) – ostavljati što, napuštati što
- ostati se – okaniti se (koga), proći se, ostaviti na miru
- ošao – otišao, ostavio (particip od oći, otići, ostaviti)
- ošpedao – bolnica; ubožnica, prihvatilište za sirotinju
- oštarija (tal.) – krčma
- oštijer (tal.) – gostioničar, krčmar
- otegnuti – dobiti, pobijediti; rastegnuti; otegnuti noga – poći, zaputiti se
- otezati – pobjeđivati, dobivati; opirati se (usp. otegnuti)
- otiti (prez. otidem) – otići
- otkle – odakle; otkad
- oto – eto
- otole – odakle, otud; otada
- otresen – pametan, hrabar
- otresti se – razabrati se, doći k sebi, opametiti se
- ovčas – sada, odmah
- ovdi – ovdje, ovamo; ovdi ovoliko – to je sve što se može učiniti
- ovi – ovaj
- ovjezijeh – ovih
- ovo – evo
- ovolihni – ovolišan, malen
- ožet (na ožet) – stanje kad je što ožeto ili kad je tko ožet, tj. bez ičega
- pacijencija (lat. patientia, tal. pazienzia) – strpljivost; primiti u pacijenciju – strpljivo podnijeti; pacijencija! – ništa za to! ne smeta!; imati pacijenciju – strpiti se, pomiriti se s čim
- pacijent (tal.) – strpljiv
- paganio (gen. paganjela, tal. mlet. faganelo) – ptica konopljarka
- pak, paka – poslije, opet, zatim
- paljevit – koji pali, vreo
- panjula (tal. pagliola) – listići zlata
- papagao (gen. papagala, tal.) – papiga
- par – jednak; na páru stat s kim – biti s kim na ravnoj nozi
- parati (tal.) – izgledati, činiti se
- parentijera (tal.) – svojta, rodbina; srodstvo; učiniti parentijeru – sroditi se
- parlašuša – žena koja “parla” “šu-šu”, tj. govori talijanski, Talijanka
- parlati (tal.) – govoriti
- part (tal. parte) – strana, dio
- partičipati (od koga ili čega, tal. partecipare) – biti kao
- partikularita (tal.) – pojedinost
- partit (tal. partito) – odluka; obrati partit – odlučiti se, odabrati stranu
- pas (gen. pasta, tal. pasto) – jelo
- pasati (tal.) – proći; pasati se – zadovoljiti se, proći se, pomiriti se s čim
- pastedžati (tal. pasteggiare) – jesti, mrsiti
- pasti se (lat. pascere, tal. pascersi) – hraniti se, naslađivati se
- pastidija (tal.) – nevolja, dosada, muka (usp. fastidijo)
- pastidijati se (tal.) – mučiti se (usp. fastidijo)
- pat (tal. patto) – pogodba, ugovor, sporazum
- pate (tal. fate) – zapovijedajte, raspolažite sa mnom
- pateškati (tal.) – trpjeti
- paulin (tal. paolino) – zlatna škuda, novac pape Pavla III. kojega je kalup izradio glasoviti renesansni kipar i zlatar Benvenuto Cellini
- pavijun (tal. mlet. pavion) – zastor oko kreveta
- peča – komad; u peče učiniti – raskomadati; peča čovjeka – ljudina; je li ga gdje peču – da li je negdje tu malo
- ped – pedalj
- peli (lat. pellis, tal. pelle) – kože
- pelicar (tal. mlet. pelizzaro) – krznar
- pelinak – dem. od pelin
- pena (tal.) – kazna, globa; muka, patnja
- pendin (tal. pendente, mlet. pendon) – dragi kamen koji se nosi oko vrata
- pendžati (tal.) – trošiti
- penitencija (lat. poenitentia) – pokora, okajavanje grijeha
- penj (tal. pegno) – zalog
- perdidžornata (tal. perdigiornata) – danguba, besposličar
- per Dio (tal.) – zaboga
- perikuo (tal. pericolo) – opasnost
- perla (tal.) – biser
- perpera – dubrovački novac (12 srebrnih dinara)
- persegvitati (tal. perseguitare) – progoniti
- persona (lat.-tal.) – osoba; personom – osobno
- peset – pedeset
- pica – koščica; ne ostaje mu pice – nema ni prebijene pare, ostao je bez ičega
- picikaruo (tal. pizzicarolo) – trgovac delikatesama ili suhomesnatom robom
- pića – hrana, jelo
- pijena – kazna, globa (v. pena)
- pijer – pir, svadba
- pikat (lat. ficatum) – jetra
- pinez – novac
- pinuti – gucnuti, piti
- pinjata (tal.) – lonac
- pišina (tal. piscina) – kada, bazen
- pítati – tražiti, moliti
- pȉtati – hraniti
- pjaca (tal.) – trg
- pjačer (tal. piacere) – zabava, uživanje; učiniti pjačer – napraviti uslugu
- pjantati (tal. piantare) – ostaviti na cjedilu, napustiti; ostati pjantan – biti napušten
- pjat (tal. piatto) – tanjur
- pjaževol (tal. mlet. piasevole) – mio, ljubak
- pjeti (prez. pojem) – pjevati; pjevati misu
- placa (lat.) – trg, ulica; Placa – ime glavne ulice u Dubrovniku (Stradun)
- placar (tal. mlet.) – trgovac na ulici; varalica (usp. placa)
- placati (tal. mlet.) – varati (usp. placar)
- plah – plašljiv; brz, hitar
- plakijer – naslada, užitak, radost
- platiti se – naplatiti se, odštetiti se
- plaviti – spiskati, rasuti
- pliti (prez. plijem) – plivati
- plitica – zdjela, tanjur
- plod – rod, sjeme; korist, probitak
- poabunacati (mlet. abbonazar, s hrv. prefiksom po-) – (o moru) smiriti se, stišati se, v. bunaca
- pobjed – poslije podne, po objedu
- pocjelica (lat. faciolum, tal. fazzolo) – ženska kapica
- počašnica – zdravica, pjesmica što se pjeva uz čašu
- poći – poći zlo – nastradati
- podbiti – ščepati, uhvatiti, ugrabiti; izbiti (npr. oči)
- podprigan (lat. frigere) – popržen
- poguba – propast
- pohrana – čuvanje
- poispitati – propitati se
- pojmiti – pojmiti dušu – odahnuti
- pokli – pošto, nakon što, jer, budući da, dok, kad
- pokriti – zatajiti, sakriti, prikriti (pored običnog značenja)
- polakši – malo lakši
- polas (gen. polsa, tal. polso) – puls, bilo
- poltronarija (tal. mlet.) – nevrijedne stvari
- Pometnik – član Pomet-družine, Držićeve glumačke družine
- pomižan – pomokren, popišan
- Pomo – dem. od Pomet
- ponta (tal. mlet.) – probadanje, žiganje, upala pluća
- poognijeviti – naljutiti
- popijevati, popivati – pjevuckati
- poplaviti – spiskati, rasuti, trošiti nemilice
- poprav – baš, doista
- poses (tal. possesso) – posjed; uljesti u poses – steći nečiju naklonost
- posilati – slati
- pošastje – polazak, odlazak
- potisnuti – pritisnuti, potlačiti; Vlah Vlaha potište, a katunaru kletište – seljak seljaka otjera, a katunaru (seoskom knezu) ostade koliba (dok se dva svađaju, treći, jači, izvlači korist)
- potišten – v. potisnuti
- potištenjak – nevaljao čovjek
- potlačiti – uništiti, pogubiti
- potrjeba – bijeda; nevolja; oskudica; molba; posao; imati potrjebu – biti zauzet, imati posla; imati potrjebu od koga – trebati koga
- pouzeti – uzeti (više stvari jednu za drugom)
- poznati – spoznati, uvidjeti; smatrati, priznati
- prapan (tal.) – urešen, izvezen (usp. frapan)
- pratež – tovar, teret, roba
- pratik (tal. pratica) – praksa; ljubavni odnos
- prȁtik (tal.) – iskusan, vješt
- pratikati (tal. praticare) – družiti se, imati posla s kim; posjećivati koga; imati ljubavne odnose s kim
- prc – uzvik od prdjeti, ide uz uzvik maj (maj prc)
- pređni – prethodni, prvi, prijašnji; u pređnu votu – prvi put, prije
- prem – premda; upravo, baš, doista, osobito, sasvim, zaista i sl.
- prepozit (tal.) – nakana, predmet, stvar; na prepozit – u pravi čas, kao naručeno
- preša (tal.) – žurba, sila; usp. prješa
- pretiliti – debljati (usp. pritio)
- prezencija (tal.) – izgled, pristalost
- prezent (tal. presente) – dar
- prežiti – vrebati
- pričiniti – sačiniti (npr. testament)
- pričuti – dočuti
- prid – pred
- pridati – predati, predavati; pridati se – predati se
- pridirati se – kilaviti se, trapiti se, mučiti se; usp. pridrijeti
- pridrijeti se (prez. pridrem) – okilaviti, postati kilav
- pridrt – kila; kilav čovjek, kilavac
- prigan (lat. frigere) – pržen
- prigibati se – pristajati
- prignnt – sklon, naklonjen
- prihariti – zaraditi, dobiti
- prikinuti – prekinuti; puknuti
- prikladovati – biti prikladan, biti sličan
- priklonit – prignut; napet, pozoran; s ušima priklonitijem – pozorno, napeto
- prikloniti – prignuti; pritvoriti, zatvoriti
- prilikovati – biti nalik
- primijera (tal.) – vrsta hazardne igre na karte
- priporučiti se – preporučiti se
- pristajati – pristajati kome k tuzi – rastuživati koga, povećavati kome muke
- pristati – prestati
- pristati – pristati tuzi – rastužiti
- pritiljahan – dem. od pritio (v.)
- pritio – debeo; mastan; plodan, rodan, obilan
- prjedati – predati; prjedati nogami – pohitati, pohrliti
- prješa (tal. prescia) – žurba, sila; na prješu, s prješom – brzo, žurno
- prkno – stražnjica
- pročedati (tal. procedere) – postupiti
- profuman (tal.) – namirisan
- prolog – uvod u komediju; glumac koji ga govori
- propovjediti (prez. propovijem) – prokazati
- prositi – moliti
- prosperitat (tal.) – blagostanje
- prospero (tal.) – povoljno, sretno
- proštenje – oprost grijeha; doći na proštenje – hodočastiti u Rim prilikom jubilarne godine radi oprosta grijeha; uzeti proštenje – dobiti oprost; pitati proštenje – moliti za oproštenje, ispričati se
- prova (tal.) – kušnja; bit na provu – ogledati se, prokušati se
- provardura (tal. mlet.) – svježi sir od bivoličina mlijeka
- provati (tal.) – iskušati, pretrpjeti, osjetiti
- provedžavati (kim) (tal. provvedere) – brinuti se za koga
- provedžati (tal. provvedere) – pribaviti komu što, opskrbiti, snabdjeti
- provrći (prez provrgnem) – promijeniti, ispremetati
- prozuncijon (tal.) – umišljenost, obijest, drskost
- prozuntoz (tal.) – umišljen, objestan, drzak
- prustijer (tal. forestiero) – gost, stranac
- prvi – prijašnji, prethodni
- pržon (tal. prigione) – zatvor
- puč (lat. puteus) – bunar, studenac
- pudar – čuvar vinograda
- puđati se – čistiti se od nametnika, buha i sl., pujati se
- puki – pravi, isti
- punjao (tal. pugnale) – bodež
- pustoš – nevolja, razuzdanost, raspuštenost, razuzdana osoba
- pužet (tal. fusetto) – bodež
- rabota – stvar, posao
- rad – radostan, veseo
- rampina (lat.) – otimačina, grabež; čovjek od rampine – grabežljiv čovjek, grabežljivac
- rasčiniti – uništiti, uništavati
- raskoša – uživanje, naslada
- rasplijetati – raspravljati
- rasut – “(obično samo u ženskom rodu), kao neka uzrečica kojom ženska osoba sama za sebe kaže da je zaboravljiva, rastresena, jadna, bijedna, nepažljiva” (B. Klaić)
- razgrizati – razmišljati, promišljati, uviđati
- razlik – različit
- razlog – razbor, razumnost; račun, obračun; razlog učiniti – napraviti obračun; imati razlog – imati pravo; razlog je – pravo je
- realo (tal. reale) – zaista, uistinu
- reći (prez. rečem i reknem) – obećati (pored drugih značenja)
- refridžerijo (tal.) – utjeha; onaj koji donosi utjehu; osvježenje, olakšanje
- remedijati (tal.) – popraviti, pomoći
- remedijo (tal.) – lijek
- remik – remen
- renjati (tal. regnare) – vladati
- repozano (tal. mlet.) – mirno
- repozati (tal. mlet. reposar) – odmoriti se, počinuti
- reprendžati (tal. mlet. reprender) – ukoriti, prekoriti
- reputacijon (tal.) – dobar glas, ugled
- resolvati se (st. tal.) – odlučiti se
- retirati se (tal.) – povući se
- reuškati (tal.) – poći za rukom, uspjeti; reuškati komu kao nešto – ispadati kao što, pokazivati se poput čega
- reverencija (lat.) – štovanje, poklonstvo
- ribalad (gen. ribaoda, tal. ribaldo) – lupež, lopov
- ribaldarija (mlet. ribaldaria) – lupeštvo, lopovluk
- ribaoda – lupežica (v. ribalad)
- ribota – kurva (usp. ribaoda)
- rijeti (prez. rečem) – reći
- riti (prez. rečem) – reći
- riz – vrsta krzna
- rjepica – repica, dem. od repa
- rofijan (tal. ruffiano) – svodnik
- romijenča (lat.) – sić, bakreni sud za vodu
- rozica – ružica, dem. od ruža (tal. rosa)
- ručak – doručak
- rudela (tal. mlet. rodela) – okrugao štit
- rugo – rug, ruglo
- ruina (lat.-tal.) – propast
- ruinan (lat.-tal.) – upropašten (usp. ruina)
- ruinati (lat.-tal.) – upropastiti
- ruka – igrati rukami – pipati; udarati; gdje ruka maha – gdje se tuku
- rusa (lat.-tal.) – ruža
- rusat – ružični, ružin (npr. vodica rusata); rusati octic – ocat s ružinim laticama
- rustik (tal.) – neotesan
- rvati – napadati
- sadružiti – združiti; s kim družbu sadružiti – vezati se s kim
- sajun (tal. saione) – vrsta duge ukrašene muške haljine, kakva se u prvoj polovici 16. st. nosila u Italiji
- sakrajati – davati na šivanje, davati krojiti tkanine
- sakrojiti – skrojiti
- salac (tal. sollazzo, provans. solatz) – zabava, naslada, užitak; u trubadurskoj lirici: ugodna razonoda
- salacati se (tal. sollazzare) – šaliti se
- salačiv, salačljiv (tal.) – zabavan, šaljiv
- salčica (tal. mlet. salcizza) – kobasica
- salutati (tal.) – pozdraviti
- sâm – jedini; ne biti sâm – biti lud
- samohoć – svojevoljno
- saplun – sapun
- saporintija – “u vezi sa sapur odnosno sapurić (v.), miris, slast (sa sufiksom -intija, možda u igri riječi prema žî n’ ti ja?)” (F. Čale)
- sapurić – dem. od sapur (tal. sapore) – miris, tek, slast, ukus
- sartije (tal.) – konopi koji drže jarbol
- scjena – vrijednost, cijena
- scijeniti – cijeniti, poštovati; smatrati, držati
- scijenjen – štovan
- segaj – toga, ovoga
- segvitati (tal.) – slijediti
- sekret (tal.) – tajna; parti sekreta – tajni dijelovi, otajne strane
- sentencija (lat. sententia) – presuda; davati sentenciju – presuditi
- senj (tal. segno) – znak
- servati se (tal.) – poslužiti se; servati se vrh čega – služiti se na račun čega, za nešto
- set (seta) – svet (sveta)
- sfita – v. svita
- sikur (tal. sicuro) – siguran
- sikurisim (tal. sicurissimo) – posve siguran, najsigurniji
- sikuro (tal. sicuro) – sigurno
- sinjor, sinjora (tal.) – gospodin, gospođa
- sinjorija (tal.) – gospodstvo
- sirenje – sir
- siti (prez. sidem) – sići
- sjemo – ovamo
- sjeta – nesretnik
- sjetan – tužan, nesretan, jadan, bijedan
- sjetnica – nesretnica
- skandao (tal.) – sramota, bruka, skandal
- skapulati (tal. scapolare) – spasiti se, osloboditi se
- skartati (tal. scartare) – ukloniti, odstraniti
- skidavati – skidati
- skitaša – skitnica
- skitnja – skitnica
- sklopiti – sastaviti, složiti, združiti; sklopiti komediju – napisati komad
- skodžati (mlet. scoder, tal. scuotere) – utjerati dug
- skritura (tal.) – pismo, ugovor, spis
- skrivan – v. škrivan
- skrobućati – “(možda) čarkati se (tal. scaramucciare), ili pak škrabati (tal. scarabocchiare), ili je u vezi sa skrobotanje, tj. škripanje (npr. zuba)” (F. Čale)
- skula (lat.-tal.) – škola
- skuža (tal. scusa) – izgovor, opravdanje
- slavic – slavuj
- sloboditi – oslobađati, izbavljati, rješavati, spasiti
- sljepački – na sljepačku – na slijepo, na sreću
- smagljiv – željan, požudan
- smanje – drugačije; ne more mi se smanje – ne mogu drugačije, nemam izbora
- smijejati se (od čega) – smijati se (komu)
- smiješnica – šala
- smiriti – zadovoljiti, namiriti, ugoditi kome
- smudut – lubin, brancin, osobito cijenjena vrsta ribe
- smurati se (tal. innamorarsi) – zaljubiti se (usp. namurati se)
- soda (tal.) – plaća; poći na sodu – uključiti se u plaćeničku vojsku
- sofriktan (lat.) – žalostan; ispržen, potpržen
- soldin (tal. soldino) – sitni mjedeni novac
- soličitati (tal.) – požurivati
- sonce – sunce (u lopudskom govoru)
- sovrna (lat.) – pijesak koji na lađi služi kao balast; imati nečega kao sovrne – imati u izobilju, imati kao plijeve
- spačati se (tal. spacciarsi) – osloboditi se koga; mi smo spačani – propali smo!
- sparožina – trnje u kojem rastu sparoge; u poslovici: nakon nas makar ni sparožina ne ostani – poslije nas potop
- specija (tal. spezie) – začin
- spelan (tal. spelato) – olinjao
- spendza (tal.) – novac, trošak; frankati spendze – nadoknaditi troškove
- spendžalac (tal.) – rasipnik (v. spendžati)
- spendžati (tal. spendere) – potrošiti
- speranca (tal.) – nada
- spičar (tal. mlet. specier, spicier) – trgovac mirodijama, slastičar, apotekar
- spijati (tal. spiare) – uhoditi
- spirit (lat.-tal.) – duh
- splaviti – rasuti, potrošiti
- spodestacijon (tal.) – odricanje od imanja u čiju korist (v. spodestati)
- spodestati (kome od svega, tal. spodestare) – odreći se u čiju korist od svega imanja
- spomenovati se – sjećati se
- spomenuti se – sjetiti se
- spovidjeti (prez. spovijem) – pripovjediti, opisati
- spraviti se – spremiti se
- spuštati se (u koga) – imati povjerenja u koga, oslanjati se na koga
- sramotan – osramoćen
- srčan – bliz srcu, drag, mio; brižljiv, revan, vatren; srdit, gnjevan; srčano zeljice – srčano zelje, tj. božje drvce (Artemisia abrotanum)
- sta largo (tal.) – stani na udaljenosti, drži se daleko
- stan – pored danas uobičajenih značenja: rod, obitelj; boravište; služba (djevojke godišnice)
- stancija (tal.) – stan
- staniti se – nastaniti se, smjestiti se; staniti se u – prijeći u druge ruke
- stâr (mlet. staro) – posuda kojom se mjeri žito i sl., odnosno mjerna jedinica za žito
- stati – boraviti, prebivati, stanovati, biti; stati u komu što – ovisiti što o komu, sastojati se, biti u; stanom stati – stanovati; za me stoji – za mene je, za mene znači
- stati se – sastati se
- staviti – dati se na što, uznastojati oko čega; staviti se od – sjetiti se na, pomisliti na; staviti pamet – svratiti pozornost, usredotočiti se, pripaziti, misliti; staviti na perikulo – izložiti opasnosti; staviti se na koga – zaljubiti se u koga; staviti se u zlice – posjećivati bludnice
- stentati (tal. stentare) – mučiti se, trpjeti
- stomak (gen. stômka) – želudac
- stomakao (tal. stomacale) – slab na želucu
- strada (tal.) – cesta, ulica; ljudi od strade – razbojnici
- stranjac (tal.) – dem. od stranj, konoba, vinski podrum
- stratiti – uništiti, upropastiti; potrošiti
- stratati (tal.) – zlostavljati
- stropijati (tal. stroppiare) – posjeći, osakatiti
- stučiti – složiti, sastaviti, združiti; stučiti se – sastati se, udružiti se
- studijo (lat.-tal.) – nauke, studij
- sučedati (tal. succedere) – naslijediti
- sufridžata – lagano pečeno meso (prema tal. soffriggere)
- suhvica – suho grožđe; usta na suhvicu činiti – bojiti usnice
- sumnjiti – sumnjati, slutiti, misliti, suditi
- sunuti se – zaletjeti se
- superbija (tal.) – oholost
- suspet (tal.) – sumnja; uzeti u suspet – sumnjati, posumnjati
- súšiti – postiti
- svasma – sasma, posve, potpuno
- Sveta Gospođa – dubrovačka katedrala (posvećena Gospi)
- svezan – obvezan, sputan
- svita – tkanina, odjeća, sukno; učiniti svita – nabaviti tkanine
- svitan – suknen, načinjen od sukna
- svjet – savjet
- svrh (čega) – o (čemu)
- svrha – kraj, konac
- šćav (tal. schiavo) – rob
- Šćavuša – Slavenka, Hrvatica
- šećnja – šetnja
- šena (tal. scena) – pozornica; prizor (u drami)
- šeperlakati – blebetati talijanski, “parlakati” (tal. parlare – govoriti) “še”; usp. parlašuša
- šijun (tal. mlet. sion) – vihor, morska vijavica
- škrivan (tal. scrivano) – pisar i najmlađi časnik na brodu
- škud – zlatni novac, 36 dubrovačkih dinara
- šokati (prez. šokam) – tepati, mucati, govoriti “šo” (za Talijane)
- špalmata (tal. spalmata) – udarac govedskom žilom po dlanu, školska kazna
- Španja – Španjolska (prema tal.)
- špotati se (kim) (njem. spotten) – izrugivati, ružiti, grditi koga
- šticati se – umaknuti, skriti se (? u vezi s tal. schizzarsi)
- štogodi – nešto, štogod
- štomak (tal.) – želudac
- šturljiv – kržljav
- tabula (tal.) – bala tkanine (usp. tavula)
- tačam – samo; ne tačam – ne samo…
- tamaša (tal. tamascia) – šala; veseljak
- tamašiti – šaliti se (v. tamaša)
- tambur (tal. tamburo) – bubnjar
- tanac – ples, igra
- tantati (tal. tentare) – napastovati
- tao – tako
- tavula (tal.) – bala tkanine
- tavulijer (tal. tavoliere) – tablica za igranje; v. dzar
- tečin – tetkin
- Tedeško – v. Tudešak
- tegnuti – taknuti, dirnuti; tegnuti ruku – stisnuti ruku pozdravljajući se
- tenereca (tal. tenerezza) – ganuće, nježnost
- ter – a, pak
- termin (tal. termine) – granica; doći na (ove) termine – spasti na
- tezijeh – tih
- tezoro (tal. tesoro) – blago
- tî – taj
- tihoćina – tihoća
- tisknuti – potisnuti, izgurati
- tištati – mučiti
- tizijeh – tih
- tizijem – tim
- tja – ča, odavle, dalje
- tjeti (aor. tjeh) – htjeti
- tkogodi – tkogod, netko
- tlapiti – buncati, trabunjati; lagati, laskati
- tobolac – kesa za novac
- tojaga – toljaga; dati tojaga – izbatinati
- tokati (tal. toccare) – dirnuti, dodirnuti
- toli – tako
- tolicijeh – tolikih
- tolik – toliko
- toprv – tek, istom, netom
- torala (tal. tarallo) – vrsta kolača, kruh u obliku prstena
- torta – jelo, torta
- toškano (tal.) – toskanski, tj. talijanski jezik
- tot – neka; tada, onda; dakle, jamačno
- tovijerna (lat.) – krčma
- tovjernar – krčmar (v. tovijerna)
- traditur (tal.) – izdajica
- trafegati (tal. mlet. trafegar) – trošiti
- tramuntana (tal.) – sjever, sjeverna strana; zvijezda sjevernica; sjeverni vjetar; otkriti tramuntanu – pokazati pravac, naučiti koga kako da se ponaša
- trat (tal. tratto) – potez, postupak; šala; avancati trat kome – prevariti koga
- tratati (tal.) – postupati, častiti; smatrati; pregovarati o čemu; tratati koga mahnica – smatrati ludim koga
- travalja (tal.) – muka, tuga, nevolja, muka ili stuženje u želucu
- trgovina – trgovanje; roba za trgovanje, ono što se trži
- triba – v. trijeba
- trijeba – potreba, nužda; trijeba je – potrebno je
- trijēs – grom
- tríjes – trideset
- trimjed – nešto bezvrijedno (tri mjedi, v.); ljudi od trimjed – ljudi koji ne vrijede ni prebijene pare
- trink (njem.) – bokara za zdravice
- triš – triput, trostruko
- triunfati – v. trunfati
- trjeska – buka, vika, galama
- trpeza – stol
- trud – napor, muka
- truđahan – umoran; mučan
- trunfanca – trijumf (v. trunfati)
- trunfati (tal.) – uživati, veseliti se, bančiti
- trunpati – v. trunfati
- tući se – mučiti se, potucati se, skitati se, lutati (pored ob. značenja)
- Tudešak (tal. Tedesco) – Nijemac
- tudeški (tal. tedesco) – njemački
- tuga – nevolja (pored običnog značenja)
- tugljiv – gadan, ružan
- tvoriti – kriviti
- ubezočiti se – pokazati se bezobrazan, drskošću uvjeriti
- ubog – biti ubog od čega – biti bez čega, biti lišen
- učinjen – razvijen, jak, krupan
- udirati – navaljivati; tući
- ufati (što) – nadati se (čemu)
- ugoditi – udovoljiti, prilagoditi se; dopustiti; ugoditi se – dogoditi se; ugoditi se s kim – složiti se s kim, nagoditi se, pogoditi se
- ugođaj – dogovor; sporazum, sklad, mir (usp. ugoditi se)
- ugonenuti – pogoditi
- uhititi – uhvatiti
- ukazati – pokazati, otkriti
- ukinuti se – pasti, svaliti se
- ukrasti se – otići kradom
- ukrop – juha od rasola
- ukuvečiti se – postati kuveo, uvenuti
- uljesti – ući; upustiti se u što; uljesti u imanje – domoći se imanja
- uljuditi – ukrasiti, uresiti
- umaha – odmah
- umižati se – pomokriti se, upišati se
- umjetelan – pametan, razuman, uman; vješt, umješan, spretan, koji umije
- unjigalo – koji unjiga (v. unjigati)
- unjigati – laskati, dodvoravati se
- upoznati se – prevariti se
- uprežati (prez. uprežem i uprežim) – uvrebati, uloviti
- upriječiti se – ispriječiti se
- usparati – uščiniti se, činiti se (usp. parati)
- uspomenuti – spomenuti, podsjetiti, sjetiti se čega
- utonuti – potonuti, propasti
- utruditi – izmoriti, namučiti
- uvrijediti – povrijediti; oštetiti
- uzaova – zaboga
- uzdarov – dar za dar, uzdar, uzdarje
- uzmnožan – moćan, slavan, plemenit
- užanca (tal.) – običaj, navika
- užati (tal. usare) – bit vičan, običavati, rabiti; kako je njegovo užano rijeti – kako ima običaj kazati
- vabiti se – namamiti se
- vaer (tal. vaio, vario, mlet. varo) – velut (v.); krzno od sure vjeverice
- valent (tal.) – valjan, sposoban
- valjati (tal. valere) – vrijediti; valjati se – osigurati se
- vanđelje (tal.) – evanđelje
- variti – kuhat
- vas – sav
- vazeti (prez. vazmem) – uzeti
- ve – rječica s najrazličitijim značenjima: li, ded, daj, baš
- večer – navečer
- već, veće – više
- većekrat – višeput, često
- velut (tal. velluto) – baršun
- velji – veliki
- veramente (tal.) – doista
- veras (gen. versa, tal.) – stih
- verga (tal.) – šipka
- versati (tal.) – sastavljati stihove, govoriti u stihovima
- vestura (tal.) – ruho, haljina
- vidjenje – obličje, vid, prilika
- vidjeti – pokušati, probati (pored običnog značenja); vidjeti se – činiti se
- viditi (prez. vim) – znati
- viđu – vidim
- vijećati – dogovarati se
- vijek, vijeku – uvijek; uz negaciju: nikad
- viktorija (lat.) – pobjeda
- virtuoz (lat.-tal.) – obdaren vrlinom, krepostan; snalažljiv, sposoban (usp. vjertuoz)
- vista (tal.) – vid; imati kurtu vistu – biti kratkovidan
- vitelje meso (tal. vitello) – teletina
- vivanda (tal.) – jelo, hrana
- vjera – zaruke (pored običnog značenja); na vjeru – zaista, uistinu
- vjertuoz (lat.-tal.) – obdaren vrlinom, krepostan; snalažljiv, sposoban
- vjetar – ispraznost, neozbiljnost (pored običnog značenja)
- vladika – vlastelinka, plemkinja
- vlah – pastir, seljak
- Vlasi – sv. Vlaho (lat. Blasius)
- vlasteličić – mladi vlastelin
- vlaški – seljački, pastirski, koji se odnosi na vlaha (v.); talijanski
- volentijero (tal.) – rado (komp. volentjerije)
- voštac – (uzvik) udri ga
- voštarija (tal. ostaria) – krčma, usp. oštarija
- vota (tal.) – put, krat; jednu votu – jedan put; u votu – odjednom; u pređnu votu – prošli put (usp. volta)
- vragut – cigli; vragut ped – ni pedlja
- vrći (prez. vrgnem) – baciti; vrći se koga – baciti na koga; zavoljeti koga, zaljubiti se u koga
- vrh – iznad, ponad; na; o
- vrli – jak, žestok, okrutan
- vrtjeti se – kretati se, motati se (oko koga ili čega)
- vuhva – varalica, lukavac
- vuhven – lukav
- zač – zašto; jer
- zagovoriti se – zapričati se
- zahvale – zahvaljujući
- zahvaljati – zahvaljivati
- zahvaljenje – zahvalnost
- zaljesti – zaći
- zamađijan – začaran, opčaran
- zamirac – tko živi iza mira, tj. unutar zidina Dubrovnika
- zamjena – uzvraćanje; imati zamjenu – biti na jednak način uzvraćen
- zašto – zašto; jer
- zautra – sutra
- zavjetan – vezan zavjetom, zavjetovan, obvezan da u crkvi traži proštenje
- zbilj – zbilja, zaista
- zdenjoz (tal. sdegnoso) – naprasit, gnjevljiv
- zdravjice – dem. od zdravje (zdravlje)
- zđesti (prez. zđenem i zđedem) – složiti
- zgrad (gen. zgrada) – grad; gradske zidine; građevina
- zlamenje – obilježje, znak
- zla žena – kurva, prostitutka
- zlat – zlatan
- zlica – kurva, prostitutka
- zločes (gen. zločesta) – jadan, nesretan; slab, loš
- zločestvo – nevaljalstvo, zloća
- zlostar – nevaljao starac, zao starac
- zračan – dobra izgleda, zdrav
- zvišeran (tal. sviscerato) – odan, naklonjen
- žaba indijana – morska kornjača
- žbir (tal. sbirro) – stražar
- žeđahan – žedan
- žî – živ; žî mi – živio mi, živjela mi; žî mi t’, žî m’ t’, žî n’ t’ – živio mi ti, živjela mi ti; žî t’ ja – živ ti bio ja; sve u značenju: tako mi; bogme
- žot – žut (u lopudskom govoru)
- žuber – pjevanje ptica, žubor
- Žudio (gen. Žudjela) – Židov; žudio – lakomac, škrtac
- žvati (prez. žvem) – žvakati
- žvirat (lat.) – grbavac, lutka